Featured
![20140616_teaser](https://www.valasztasirendszer.hu/wp-content/uploads/20140616_teaser-150x150.png)
Létező mintát követ a döntésképes többség kialakítását elősegítő új budapesti választási rendszer, miközben az arányos képviselet elve újabb vereséget szenved. A fővárosi szavazatok régi és új metódus szerinti mandátummá alakításának hatásait vendégszerzőnk, KOVÁCS LÁSZLÓ IMRE, a Szegedi Tudományegyetem docense, a politikatudomány kandidátusa elemzi.
![teaser_20140407](https://www.valasztasirendszer.hu/wp-content/uploads/teaser_20140407-150x150.png)
Az előzetes várakozásoknak megfelelően csak az vált kérdésessé az országgyűlési választáson, hogy megőrzi-e a kormánypárt a kétharmados parlamenti többségét. Ennek nem pusztán parlamenti jelentősége van, hanem politikai is: a minősített többség az egyetlen, amelyet a Fidesz elveszíthet a választás eredményeként. Ha csak a szavazatszámokat nézzük, a Fidesz és az LMP rosszabbul teljesített, mint 2010-ben, mégis ők örülhettek a legjobban. Ezzel szemben a baloldali pártszövetség és a Jobbik több szavazatot kapott, mint négy éve, parlamenti pozíciójuk mégis alig változott.
![Rajt](https://www.valasztasirendszer.hu/wp-content/uploads/Rajt-150x150.jpg)
A márciusi közvélemény-kutatások szerint a Fidesz fölénye továbbra is stabil, a pártot választani tudó biztos szavazók 47-55 százaléka voksolna a kormánypártra. A baloldali pártszövetség a februári mérésekhez viszonyítva gyengült, a támogatottságát 20 és 31 százalék között mérik. A Jobbik erősödése folytatódott, 18-21 százalékra mérik a pártot. Az LMP pedig 3-5 százalékon áll.